Epická poézia

Vytváranie pozitívneho vzťahu k národu.
Chápanie umeleckého diela ako autorovho modelu sveta.

Epická poézia – má dej ( na rozdiel od Lyriky)
- na rozdiel od prózy je písaná vo veršoch (próza je písaná vo vetách)

1.Sylabický veršový systém je veršový systém, ktorý je založený na rovnakom počte slabík v strofe. Najviac sa využíval v období romantizmu. Často sa nazýva aj Štúrovský veršový systém. Štúrovcov ovplyvňovala ľudová hudba, v ktorej sa uplatňoval podobný veršový systém. 
2.Metafora je prenesenie významu slova na základe vonkajšej podoby. Metafora je nepriamym, obrazným pomenovaním. Na základe podobnosti dvoch javov (dejov, vecí, vlastností) vznikla hlavne klasická metafora. Klasická metafora sa zakladá na zdôrazňovaní vonkajších podobností javov, do popredia sa dostáva konotačná vrstva slova. 
Metafora sa používa na to, aby sa oživil prejav a aby sa vyzdvihla niektorá vlastnosť javu, aby vyjadrenie bolo názorné, obrazné.
3.Prirovnanie  je elementárne obrazné pomenovanie. Spočíva v porovnávaní dvoch vecí alebo javov na základe podobnosti alebo spoločných znakov, najčastejšie pomocou spojok ako, sťa, než, ani.
Má vlastnosti metafory, ale na rozdiel od nej majú slová priamy význam.
4.Hugolín Gavlovič –Valaská škola mravuv stodola : 
Literárne obdobie - Barok
-Didakticko reflexívna poézia
 Životná skúsenosť spísaná medzi pastiermi na salaši. V období, keď Gavlovič písal toto dielo(1755), liečil sa na salaši pod zámkom Vršatcom . Aj tento fakt nám prezrádza , prečo si autor práve zvolil pre svoje dielo názov „Valaská škola...“ Za cieľ si teda kladie „vyškoliť“ 
Je to rozsiahla veršovaná skladba, má charakter veršovanej encyklopédie. Dielo reaguje na rôzne životné situácie, ponúka radu, múdrosť, moralitu a poučenie.
Skladba má spolu 17 000 veršov a skladá sa z 21 cyklov. Gavlovič sa ďalej venuje témam ako sú ľudská práca, vlastenectvo, kritizuje zlozvyky ako alkoholizmus, chváli vzdelanie.
Nápadky sa začínajú akýmsi titulkom - mottom a potom ďalej podávajú autorov názor na tému nápadku.
Nápadky obsahujú až karikatúrne opisy, majú anekdotický charakter.
Mnohé nápadky boli inšpirované známymi príbehmi z iných diel a obsahujú aj bájky - nápadky, kde vystupujú ako ľudia zvieratá.
Gavlovič v motte mnohokrát vystihne celú podstatu nápadku: napríklad: Velmi je hlúpy, kto vlast vlastnú tupí. - k vlastenectvu.
Hlavná kritika Gavloviča smerovala voči opilstvu: Hle, človek opilý - žádnému nemilý, alebo Kde gazdiná korhelkyňa, tam je i prázdná kuchyňa.
Pokračovaním Valaskej školy je Škola kresťanská, ktorá sa venuje základným témam kresťanstva:
 Nespí Búh, když zlé se činí, ale všecko vidí,
kdo trestání dostať nechce, nech sa hrešiť vstydí.

5.Samo Chalupka - Mor ho
Literárne obdobie: slovenský romantizmus 
Žáner: hrdinská lyricko-epická báseň 
Rým: združený 
Hrdina: Kolektívny ,idealizovaný 
Téma: statočný boj slovanských junákov za slobodu svojho kraja proti omnoho 
početnejšiemu rímskemu vojsku 
Idea: Za všetkých okolností bojovať za slobodu svojho národa, aj v už vopred prehratom boji a radšej zomrieť ako žiť v otroctve 
Miesto a čas: dej sa odohráva na brehu Dunaja, kde si cisár a jeho vojsko založili tábor 
Konflikt: Chamtivosť a túžba po moci rímskeho cára vyvolala boj medzi Slovanmi a rímskymi vojakmi 
Dej: K cisárovi prichádzajú slovanský poslovia, ktorí mu prinášajú chlieb, soľ 
a mierové posolstvo od rady starších, zároveň ho však varujú smelými slovami aby sa nesnažil podmaniť si slovanský národ, ktorému sa zakaždým podarilo oslobodiť spod nepriateľovej nadvlády. Hovoria mu aký sú Slovania pohostinní a každému čo sa v mieri zastaví ponúknu chlieb, ale ak prichádza bojovať tak sa nevzdajú a budú bojovať tiež. Cár povedal, že si Slovanov prišiel podrobiť. Slovanská družina sa postavila s mečom v ruke cárovi a svorným „Mor ho!“ začali boj. Slovanský junáci bojujú až do posledného muža a zomierajú bez vydania hlásku s dobrým pocitom, že sa len tak nevzdali. Po víťazstve Rimanov sa rozhliada cár po bojovom poli a keď vidí, že na zemi leží viac mŕtvych jeho vojakov ako Slovanov, hanbí sa z takého víťazstva tešiť. 

6.Jan Boto -  Smrť Jánošíkova
Literárne obdobie: romantizmus
Literárny druh: lyrika 
Literárny žáner: balada 
Téma: obraz zlapania a popravy Juraja Jánošíka 
Idea: v tomto diele chce autor zobraziť Jánošíka ako junáka slobody. Nechce opísať jeho hrdinské skutky, ale chce vyjadriť svoje city, ťažký osud poddaných, bezradnosť a odvahu slovenského národa 
Kompozícia: predspev + 9 spevov 
Hlavné postavy: Juro Jánošík - udatný, smelý slovenský junák, túži po slobode zotročeného národa 
Gajdošík – jeho priateľ, neskôr zradca 

Dej: Predspev tvorí alegória matky a detí. V prvom speve autor zobrazuje Jánošíka, jeho družinu a ich hrdinské činy z minulosti. Jánošík si uvedomuje svoj koniec. Druhý spev predstavuje obraz chytenia Jánošíka a obraz smútku jeho družiny; Jánošík však ostáva nezlomený. Tretí spev opisuje väznenie Jánošíka. Za Jánošíkom prichádza duša ľudu a lúči sa s ním baladou. Štvrtý spev je najpochmúrnejší. Jánošík sníva sen o mladosti; diabol mu pripomína blížiacu sa smrť. Piaty spev patrí medzi najkrajšie básne s témou slobody. Hrdina ospravedlňuje svoje činy tým, že už nemohol zniesť utláčanie poddaných. V šiestom speve autor vyjadruje, že túžba po slobode ostane večne živá. Kňaz káže Jánošíkovi modliť sa, on sa však nemodlí za seba, ale za svoj ľud. Siedmy spev je opisom popravy Jánošíka; on sa lúči a spomína na svoj boj proti zlu. V ôsmom speve autor vykresľuje obraz Slovenska – zakliatej krajiny, v ktorej ľud rozpráva povesti o Jánošíkovi. Posledný deviaty spev je obrazom svadby Jánošíka s kráľovnou víl, čo je dôkaz o Jánošíkovej nesmrteľnosti. 
Jazykový plán: používa prevažne metafory; epitetá, prirovnania, inverziu.. 
Autor: J. Botto ( 1829 – 1881 ), slovenský básnik, štúrovec, známe diela Smrť Jánošíkova, Margita a Besná, Žltá ľalia 
Záver: toto dielo je vrcholným dielom Jána Botta. Prostredníctvom Jánošíka v ňom zobrazil koniec štúrovskej generácie

 7.J. Kráľ – Zakliata panna vo Váhu a Divný Janko
Literárne obdobie: romantizmus
Literárny druh: lyrika 
Literárny žáner: balada 
Téma: právo človeka na vlastnú identitu 
Idea: autor prežíva sklamanie z doby, ktorá nemá pochopenie pre uskutočňovanie veľkých snov a ideálov 
Kompozícia: 3 časti 
1. časť – predhovor; opis prostredia 
2. časť – povera o zakliatej panne 
3. časť – chýr o Jankovej smrti 
Hlavná postava: divný Janko (za ktorým sa skrýva sám autor) 
                             -auto štylizácia , okraj spoločnosti
Dej: V krásnom kraji pri Váhu žije rodina so synom. Janko je divý, divný a ukrutný. Nikto ho nemá rád, ľudia sa ho boja. Autor vykreslil obraz nespokojenca nenachádzajúceho pokoj, porozumenie. Janko túži vykonať veľký čin, ktorý by ho oslobodil. Chce vyslobodiť zakliatu pannu vo Váhu, ale umiera vo vlnách rieky. Na záver autor opisuje pastierika, ktorý ide do dediny so zlou správou o Janíkovej smrti. 
Jazykový plán: používa metafory, epitetá, nárečové slová, prirovnania… 
Autor: J. Kráľ ( 1822 – 1876 ), najrevolučnejší štúrovský básnik, známe diela Zakliata panna vo Váhu a divný Janko, Duma bratislavská

8. A. Sládkovič – Detvan
Literárne obdobie: romantizmus
Miesto deja: Detva, Poľana, hory Vígľaša
Čas deja: obdobie vlády kráľa Mateja, 15. storočie 
Literárny druh: lyricko – epická skladba
Kompozícia: 5 spevov
Hl. postavy: Martin Hudcovie: zastupuje kolektív slovenských mládencov, idealizácia
Vlastnosti Hl. Postavy : hrdý, sebavedomý, spravodlivý, čestný, úctivý, udatný, pracovitý, švárny, verný kráľovi
Elena- skromná, smelá, pracovitá, veselá, verná 
Kráľ Matiáš(Matej Korvín)-múdry, vľúdny, trpezlivý, spravodlivý
Dej: Martin, svarny detviansky mládenec cestou lesom valaskou zabije
sokola, ktory sa vrhol na bezbranneho zajaca. Ked sa dozvie, ze
je to kralov sokol, vyberie sa do Slatiny, kde sa kral Matias
prave zdrzuje na jarmoku a prizna sa mu. Kralovi sa zapaci
Martinovu priamost a odvaha, daruje mu vraneho kona. No ked sa
kral prizna od Martina o jeho milej zatuzi ju poznat. Nepoznane
prichadza na vohlady do Detvy a dvori Elene. Elena vsak odmieta
bohateho pytaca a ostava verna Martinovi. Kral da zato Martina
zverbovat do svojho povestneho Cierneho pluku.

Hl. myšlienka: Romantický príbeh Martina, v ktorom autor stelesnil ideálne črty slovenského ľudu. Presvedčenie o jeho schopnostiach a vieru v jeho lepšiu budúcnosť.