Literárna moderna
(80 roky 19. storočia – 20 roky 20. storočia)
Termínom moderna označujeme umelecké smery z konca 19. storočia, ako sú symbolizmus, dekadencia, Impresionizmus. Do popredia sa dostáva človek – samotár, dostáva sa do neriešiteľného vnútorného sporu s nehumánnou spoločnosťou.
Východiská literárnej moderny:
-rozklad spoločenskej atmosféry, rozpad feudalizmu, nástup kapitalizmu
-rozpad etiky, strata ideálov, strata spoločenskej perspektívy a blížiaci sa vojnový konflikt
-kapitalistická spoločnosť si prestáva všímať a podporovať umenie, spolieha sa hlavne na vedu, ktorá je základom politického a ekonomického bohatstva
Dekadencia:
Vzniká v 80 rokoch 19. storočia. Objavuje sa hlavne v poézií a znamená opustenie tradícií. Predstaviteľ Charles Baudelaire. Začiatkom 20. storočia dekadencia znamená presadzovanie myšlienky, tzv. čistého umenia (nie je nikdy ničím ovplyvnené).
Naturalizmus:
Je to variant realizmu. Prejavuje sa hlavne v románoch. Vychádza z vedecko-technickej a spoločenskej situácie. Presadzuje racionálny prístup ku všetkým spoločenským problémom.
Parnasizmus:
Literárny smer, ktorý vzniká vo francúzskej poézii. Odmieta spätosť umenia so spoločenskou realitou a tvrdí, že zmyslom umenia je dokonalá krása a umenie sa má stať samo sebe cieľom. Parnasisti hľadali inšpirácie v minulosti a hlavne v antike. Kládli dôraz na zachovanie formy básne.
Symbolizmus:
Vznikol v 80 rokoch 19. storočia vo Francúzsku ako reakcia na parnasizmus a naturalizmus. Základom je symbol → slúži na vyjadrenie abstraktívnych pojmov (láska-srdce, žltá ruža-žiarlivosť). Základy vytvoril Paul Vaéry. Do popredia sa dostáva rola nepochopenia a osamotenosť. Cez poéziu hľadali nové priestory. Svoje námety čerpali z mystiky a náboženstiev. Veľkú úlohu zohráva sugescia a evokácia (vyvolávanie). V básniach často využívali zvukové efekty (hudobné). Využívali rytmus, združovanie predstáv a voľný verš.
Roku 1884 vznikol termín prekliati básnici. Pod tento termín sa združovali predstavitelia symbolizmu. Tento termín vytvoril Paul Verlaine → napísal knihu Prekliati básnici.
K týmto predstaviteľom patrí:
Tristan Corbiel, Jean Atthur Rimbaud, Charles Baudeleire, Edgard Allan Poe

Charles Baudelaire
V jeho tvorbe ho značne ovplyvnil Edgard Allan Poe. Vo svojich básňach využíval hlavne motívy nepochopenia. V básni Albatros opisuje túžbu umelca po slobode. 
Dalšia báseň Mrcina – spoločnosť prirovnáva k mrcine (zdochline). Ostro kritizuje spoločenskú morálku, neschopnosť prijať kritiku a poukazuje na úpadok spoločnosti, keď nenastane zmena. Tieto básne aj iné vyšli v básnickej zbierke Kvety zla – keďže veľmi pobúrila verejnosť, prinieslo mu to zákaz tvorenia, dokonca súd. Je to reakcia na parnasizmus.
Jean Arthur Rimbaud
Zo začiatku ho ovplyvnil romantizmus, neskôr Baudelairova tvorba. Základ jeho tvorby tvoril senzualizmus (zdroj poznávania – zmysly a pocity, základ poznávania skutočnosti – city, pocity, zmyslové vnímanie). Poézia bola plná vzdoru proti útlaku, klamstvu a pretvárke. Vyskytujú sa tu aj sociálne motívy, opisy prírody. Zbierky: Pobyt v pekle, Básne, Iluminácie.
Paul Verlaine
Patrí medzi zakladateľov symbolizmu knihou Priekliati básnici. Básnická zbierka Saturumské básne – tu využíva poetické princípy parnasizmu a značný vplyv Baudelairovej tvory.
Využíva motívy lásky, smútku a túžby. Zbierka Múdrosť.

Slovenská literárna moderna
(1900 – 1918)
Vplyv :
kultúrny život: dochádza k hlbokej spoločenskej kríze. Je tu nejednotnosť v názoroch, ako viesť a riadiť národný kolektív. Dochádza k zmene postoja spisovateľa, čiže zo spisovateľa verejného, politicko-spoločensky angažovaného sa stáva tvorivá osobnosť, individualita. Zobrazuje skutočnosť cez svoje myšlienky, má právo presadzovať vlastný názor, ktorý nemusí zastupovať národné ciele.
Na prelome tvoria autori staršej generácie (napr. P.O.Hviezdoslav, S.H.Vajanský, M.Kukučín, T.Vansová, E.M.Šoltésová a Ľ.Podjavornská) aj mladšie generácie (napr. J.G.Tajovský, J.Čajak, B.S.Timrava) a skupina nastupujúcej generácie básnikov, prozaikov, prekladateľov, literárnych publicistov, kritikov (=slov.lit.mod.).
Medzi básnikov patria: Janko Jesenský, Ivan Krasko, Vladimír Roy, Ivan Gal, Andrej Klas
Prozaici: Ľudmila Groeblová, Hana Horáková, František Votruba
Kritici: Pavol Bujňák, Juraj Slávik Neresnícky
Literárny život udržujú časopisy: Literárne listy, Slovenské pohľady, Černokňažník, Dennica – ženský, Živena – ženský.
V myslení v literatúre dochádza ku kríze v umení, v jeho postoji, funkcii i zámeroch. Tradíciu prekonávali novými umeleckými postupmi, neodvrhovali ich. Krasko nadväzoval na Hviezdoslava, Jesenský na Timravu. Modernosť sa prejavovala v prístupe ku skutočnosti cez sociálno-mravné motívy, v netradičnej veršológii (rytmická usporiadateľnosť verša), v netradične psychické a sociálne prežívanie lyrického subjekta a strata spoločenského ideálu.
Ivan Krasko (1876 – 1958)
Vlastným menom Ján Botto. Využíval pseudonym Ivan Krasko alebo Ján Cigáň.
Písal zbierky: Nox et solitudo (Noc a samota) a Verše. 
Noc a samota –Vniesla do slovenskej poézie ľúbostnú poéziu. Motív ženy je v jeho poézii vznešený a bez irónie. Lyrický subjekt (hrdina) je stále v dramatickej polohe (stále rozpoltený), pričom vníma a prežíva šedú skutočnosť. Do popredia sa dostáva vnútorné prežívanie citových a mravných sklamaní. V básňach vyjadruje svoj postoj k svetu. Jeho lyrický hrdina sa nevie vyrovnať s pocitom viny, nenaplnenou osobnou túžbou a túži po harmónii. Jeho tvorba bola značne inšpirovaná S.H.Vajanským.
Najznámejšia báseň zo zbierky Nox et solitudo Vesper Dominicae (Nedeľný večer).
Jehovak – inšpirovaná národno-sociálnou situáciou a je napísaná na spôsob žalmu zo starého zákona.
Zbierka Verše –ako veršovaný systém využíva sonet. Je to intímna lyrika. Využíva alegorické postavy ako je napr. démon pustovník, otrok , symbolizujúce slová ako aj mystickosť a tajomnosť.
Písal aj prózu, ktorú vydával po pseudymom Bohdana J. Potokinová. Boli to sentimentálne príhody. Najznámejšie: List mŕtvému, Almužna, Svadba
Janko Jesenský (1874 – 1945)
Jeho tvorbu môžeme rozdeliť na 2 obdobia:
Poézia:
Do 1. obdobia zaraďujeme túto tvorbu:
Verše – základným a jediným motívom bola láska. Táto zbierka je rozdelená na 3 časti:
1.Piesne – vystihuje svoje vlastné pocity, využíva paródiu, iróniu až paradox. 
2.Verše sentimentálne – poézia ovplyvnená nemeckým romantickým revolučným básnikom Henrichom Heinem.
3.Bez nadpisu – zobrazená básnikova životná filozofia – básne s národným motívom.
Verše II. – vyjadruje ľúbostnú a národnú poéziu a súčasťou nej je jeho jediná lyricko-epická skladba Náš hrdina.
Po búrkach – príležitostná poézia daným udalostiam, ktoré sa uskutočnili.

Do 2. obdobia zaraďujeme:
Čierne dni, Proti noci, Na zlobu dňa I., II., Reflexie..
Próza: 
Vytvoril tu netradičného hrdinu, ktorý je vo vnútornom napätí so spoločnosťou, teda s jej tradíciou, ideálmi, spoločenskou etikou. Základom jeho krátkych próz je určitý konflikt, čiže citová alebo mravná kríza hrdinu, rozpor medzi slovami a činmi, komický protiklad správania sa doma a na verejnosti.
Najznámejšie krátke prózy: Pani Rafiková, Šťastie v nešťastí, nešťastie v šťastí, Štvorylka, Strašidlo, Slnečný kúpeľ
Súborné poviedky: Malomestské rozprávky, Novely, Zo starých časov
Román Demokrati –Odkrýva slabé miesta v morálke a v zmysle života. Napísal ho pomocou humoru a irónie.
Svetová literatúra medzi dvoma svetovými vojnami
 (1918 – 1945)
Spoločenská situácia:
- 1. svetová vojna
- svetová hospodárska kríza
- vznik socializmu – 1917 – VOSR (Veľká októbrová socialistická revolúcia)
- vznik fašizmu v Taliansku a Nemecku → hrozba vojny
Filozofické vplyvy:
Pragmatizmus – uznáva všetko užitočné, osobný úspech, vznik USA
Vitalizmus – človek má životnú intuíciu a energiu, ktorú treba využiť
Marxizmus – založený na materializme
Literatúra – odráža dobu, hodnotí ju, stáva sa jej predvojom vznik množstva smerov a prúdov
stratená generácia – 1. svetová vojna – USA → Hemingway, Faulkner, Dos Passos

Slovenská medzivojnová literatúra
literatúra prestáva plniť čisto spoločenskú (národno-uvedomovaciu) funkciu, začína sa orientovať na estetickú stránku v mene experimentu a novátorstva
slovenskí autori reagovali na staršiu generáciu slovenský autorov, ale najmä na európsku kultúru – ovplyvnil ich vitalizmus, expresionizmu, poetizmus, avantgardy (surrealizmu, konštruktivizmus)
dôležitá úloha → slovensko-české vzťahy
2. polovica 30. rokov – program „otvárania okien do Európy“ – snaha sprístupniť Európu Slovensku a Slovensko Európe – vznik časopisov (obnova) – Slovenské pohľady, Tvorba, Elán, Prúdy, Živena, DAV, Mladé Slovensko, Vatra, Svojeť…

Rozdelenie slovenskej poézie v tomto období:
- prechodná generácia
patrí sem: Martin Rázus, Štefan Krčméry
- orientuje sa na spoločenskú a národnostnú problematiku
- novosymbolisti
patrí sem: Emil Boleslav Lukáč, Ján Smrek
- DAV – isti
patrí sem: Laco Novomestský, Ján Poničan, Daniel Okáli
- orientovaní okolo časopisu DAV, ľavicovo orientovaní
- nadrealisti
patrí sem: Rudolf Fábry, Vladimír Reisel, Ján Rak, Pavel Bunčák, Július Lenko, Ján Brezina, Štefan Žáry
- katolícka moderna
patrí sem: Rudolf Dilong, Ján Haranta, Pavel Gašparovič Hlbina, Janko Silan, Mikuláš Šprinc, Svetozár Veigl, Gorazd Zvonický
- kresťansky orientovaní
spisovatelia, ktorí nie sú ovplyvnení týmito skupinami
patrí sem: Valentín Beniak, Andrej Žarnov, Maša Haľamová

Literatúra po roku 1945
 Po vojne sa prehlbuje rozdelenie sveta na 2 bloky:
1.  Západný blok – ZE, Amerika, rozvíjajú sa avantgardy, vznikajú nové smery, v literatúre sa výrazne experimentuje
2.  Východný blok – Krajiny východnej Európy kde bol politickým zriadením komunizmus. V týchto krajinách bola jedinou metódou písania metóda socialistického realizmu.
Do literatúry sa dostávajú nové témy: Ekologické problémy, AIDS, civilizačné problémy, výrazné erotické prvky. 
Americká literatúra
JOSEPH HELLER
Hlava XXII – Dej sa odohráva počas 2 svetovej vojny na malom ostrove Pianosa v stredozemnom mori. Ústrednou postavou je Jossarian, ktorý sa búri proti nezmyselnosti vojenskej byrokracie, ktorá proti sebe stavia vojaka a armádu. V tomto súbore nariadení jednotlivec nič neznamená. Román je zložený zo 42 kapitol a každá je pomenovaná podľa hlavnej postavy o ktorej sa tam hovorí. Hlavný hrdina dospeje k presvedčeniu, že nepriateľom je vlastná armáda, neprihliada sa na ľudí. Sú tu len úplne nezmyselné príkazy. Jossarian chce zutekať, dezertovať, lebo vie, že nemá šancu prežiť. Robí chorého, odvezú ho do nemocnice, ale kapitán a lekár povedia, že aspoň nezomrie zdravý človek, ale blázon. Autor využíva iróniu, satiru a humor. 
JEROME DAVID SALLINGER
Kto chytá v žite – Kniha je rozdelený na 26 kapitol. Začína predstavovaním hlavného hrdinu, ktorého stelesňuje 16 – ročný chlapec –Holdem Caufield-. Rozpráva v 1.os svoje názory na život – školu, dievčatá, dospelých, detí.. Retrospektívne rekonštruuje svoje trojdňové putovanie zo školy v Pensey do predvianočného Newyorku. Holdena totiž vylúčili zo školy, zanechal tam spolužiakov a aj svoje dievča. Odchádza domov a medzitým sa stretáva s rôznymi ľuďmi. Odcudzuje ich pretvárku, faloš, i duševnú plytkosť. Túži po láske, po čistých a úprimných vzťahoch medzi ľuďmi. Veľmi sa teší na svoju milovanú mladšie sestru Phoebe, ale stretnutie s rodičmi mu naháňa strach. Preto po príchode rodičov domov odchádza nocovať k bývalému učiteľovi, ale urazený jeho správaním sa ráno rozhodne opustiť mesto. Holdem plán zmení a nakoniec obaja strávia popoludnie v ZOO a na kolotočoch. Spoločne sa vrátia domov. Holdem ochorie a na jeseň pôjde do ďalšej školy. 
Americká dráma
 TENNESSE WILLIAMS
Sklenený zverinec, Mačka na horúcej plechovej streche
 ARTHUS MILLER
Smrť obchodného cestujúceho, Bosorky zo Salemu

Beat Generation
-  Táto literárna skupina sa sformovala v USA po druhej svetovej vojne.
-  Búrili sa proti materiálnej spoločnosti, hlásali slobodu, nezávislosť, nechceli sa zoradiť do spoločnosti, pretože podľa nich bola priveľmi povrchná.
-  Chceli aby bola poézia prístupná čo k najväčšiemu počtu ľudí, bola určená na verejné čítanie  
- Vydavateľstvá nechceli beatníkom vydávať diela, kvôli množstvám vulgarizmom, nadávok a otvorených erotických scén
-  Každý z nich bol svojský a jedinečný a ich tvorbu nemôžeme vtesnať do nijakých pravidiel.
-  Bojovali proti uniformite. 
predstavitelia:
ALLEN GINSBERG
JACK KEROVAC
GREGORY GOISO