Motívy  lásky v literárnej tvorbe všetkých čias                                                          

1.      Staroveká literatúra – láska s ňou súvisiaca radosť, ale aj smútok, pocity, nálady a myšlienky vyjadrovali básnici už v antickej poézii. Grécki básnici ospevovali lásku a priateľstvo (Sapfó, Anakreón), ich poézia vyniká hĺbkou citov.
2.     Stredoveká literatúra - láska sa chápala ako galantný prejav služba, ochraňovania a uctievania vyvolenej panej srdca. V stredovekej literatúre bol hlavný motív láska k bohu.
Francesco Petrarca - Spevník - U nás táto zbierka vyšla pod názvom Sonety pre Lauru. Obsahuje takmer 400 ľúbostných básní – najmä sonetov  v ktorých básnik ospevuje svoju milú Lauru. Petrarcova ľúbostná lyrika sa neusiluje iba o vykreslenie idealizovaného portrétu milovanej ženy, ale obdarúva Lauru aj vlastnosťami reálnej bytosti. Zostala nedosiahnuteľným ideálom až do konca života.
3.      Humanizmus a renesancia
William  Shakespeare – Rómeo a Júlia, Othelo
Renesančné tragédie o láske, nenávisti a žiarlivosti. Dielo  Rómeo a Júlia má znaky renesancie ako odmietanie hlbokej stredovekej náboženskej ideológie, obrátenie človeka naspäť  k ľudskému, svetskému, pozemskému životu. Do popredia sa dostáva právo človeka na plné, prirodzené a radostné prežívanie života, láska ku kráse a prírode. Hlavným motívom je láska aj napriek veľkým prekážkam v podobe znepriatelených rodín. 
„Rómeo, Rómeo, prečo si Rómeo? Ach, zapri otca, odriekni sa mena. A či, ak nechceš prisahaj mi lásku a prestanem byť Capuletova.“
4.      Klasicizmus – vôľou a rozumom kontrolujú svoje vášne
Ján Kollár – Slávy dcéra
Celá skladba má dve hlavné témy: láska k vlasti a láska k milej. V Kollárovej Slávy dcére sa rovnako ako v Sládkovičovej Maríne objavuje básnikova múza. U Kollára je to Mína, inšpirovaná Friderika Wilhelmína Schmidtovou a u Sládkoviča Marína, jeho láska Mária Pischlová. Na rozdiel od Sládkoviča, dáva Kollár polovicu srdca vlasti a polovicu srdca Míne, Andrej Sládkovič spája lásku k vlasti s láskou k Maríne. Mína je vybájená dcéra bohyne Slávy (bohyňa Slovanov) a spĺňa ideál slovanskej devy. V diele môžeme nájsť aj ďalšie témy ako myšlienka všeslovanskej vzájomnosti, obraz utrpenia Slovanov, ponemčovanie slovanských kmeňov a oslava slobody. 

5.      Romantizmus – vášnivá láska plná kontrastov i tragizmu
Andrej Sládkovič – Marína
Osobný ľúbostný zážitok je východiskom úvahy o zmysle života a mieste lásky, krásy a mladosti v ňom. V prvých 7 strofách autor vyslovuje svoj ideál krásy, ktorého stelesnením je jeho Marína. Tento abstraktný ideál postupne nadobúda konkrétne črty, až pred čitateľom vystane reálny obraz Maríny. Po vykreslení predstáv básnik vyspieva svoje ľúbostné opojenie, silu a trvácnosť svojho citu. Po tejto oslave krásy a lásky sa začína Sládkovičova obhajoba práva na lásku, polemiku so štúrovským odcudzením lásky ako niečoho nižšieho. V ďalších strofách vyrastá obraz Slovenska, v ktorom sa prelína básnikova láska k milej a k vlasti. Autor sa oddáva vidinám, Marínu si predstavuje ako Madonu s dieťatkom v náručí, počúva jej spev a vyznanie. Autor odoláva aj volaniu víly – Maríny, ktorá ho vábi do vĺn Hrona a večnosti - vlasť ho potrebuje.

6.      Realizmus - každodenný život človeka 
Lev Nikolajevič Tolstoj – Anna Kareninova
Príbeh o žene, ktorá svojou emancipáciou predbehla dobu, zobrazuje dobové spoločenské reálie. Rozpráva tragédiu ženy, ktorá uniká z prázdnoty svojho manželstva. Hľadá lásku u milovaného muža a nakoniec je neschopná riešiť konflikt s vlastnou spoločenskou triedou a zomiera. Dielo obsahuje symboliku proti buržoáznemu rozvoju Ruska, nie je úplne romanticky ladené ide skôr o lásku k osudovému mužovy. 
Pavol Országh Hviezdoslav – Hájnikova žena 
Dielo obsahuje veľa poučných názorov a skrytých  momentov – autor využitím umeleckých prostriedkov zdôrazňuje čistú lásku, vernosť, oddanosť, vnútornú silu, súdržnosť a čistotu mysle jednoduchých ľudí – Hanky a Michala. Celé dielo má silný náboženský podtón, autor vyzdvihuje morálne a duchovné hodnoty pred materiálnymi, vyslovuje myšlienku, že život môže byť dobý a hodnotný len v čistej, mravnej a harmonickej láske – kritizuje amorálnosť a egoizmus vo vzťahoch. Autor tu rozvádza problémy morálneho úpadku, dáva do protikladu sen/ myšlienku so skutočnosťou, život so smrťou.
Martin Kukučín – Dom v stráni
Láska zámožného Nika k sedliačke Katici, ich vzťah sa nemôže zakončiť svadbou kvôli priečeniu sa  rodinným tradíciám a všeobecným zvyklostiam. Dielo zobrazuje život sedliakov na dedine, vzťahy medzi nimi a statkármi prostredníctvom vzťahu Nika a Katice. Témy diela sú láska a smrť, patriarchálno-feudálne vzťahy, meštiacko-buržoázne vzťahy a podnikateľské vzťahy. 

Janko Jesenský – Verše
Ústredná téma zbierky je láska, od čias Sládkoviča sa tejto téme nikto poriadne nevenoval- vyvolala veľkú pozornosť. Priniesol nové, svieže tóny no lásku neidealizuje, odhaľuje neúprimnosť a faloš malomeštiakov ktorý uprednostňujú moc a postavenie pred úprimné city. Básne idyla, list starého mládenca a Verše sentimentálne. Konfrontácia veľkomesta s jednoduchým domácim prostredím.

7. Literatúra medzivojnového obdobia
Ján Smrek – Básnik a žena
Stretávanie a dialógy básnika a ženy v parku, odlúčenie, po 10 rokoch. Idea je oslava ženy, téma lásky ako trvalá hodnota. Žena je básnikova múza, báseň sa skladá so štyroch častí – ročných období. Začína sa v zasneženom parku, stretnutím básnika a ženy.
Emil Boleslav Lukáč – Paradoxon
V básni zo zbierky O láske neláskavej radí, aby sa v láske držali určité tajnosti a prekonávali prekážky, láska sa nemá dávať hneď najavo, lebo tak sa upevňuje vzťah. Inak to nemá zmysel. „Nemám rád, že ma miluješ tak, tak to ma mrzí, vidíš, som príliš povedomí a príliš drzý. Buď ku mne trochu ľahostajná a trochu chladná, takto je láska pripokojná a prisúladná. Nemiluj toľko, nadovšetko, nie bez prekážky, zakazuj lásku, drv ju, mraz ju, tak drž cit lásky. Nesmiem byť šťastný, lebo šťastím uplynie šťastie, len z kyprej pôdy pochybností nám láska rastie.“ Rozdielne poňatie zamilovanosti ako u Jána Smreka.

8.      Literatúra po roku 1945
Dominik Tatarka – Prútené kreslá
Autor vychádza z osobných zážitkov počas štúdií v Paríži pred 2. svetovou vojnou. Bartolomej Slzička rozpovie na podnikovom zájazde Jarmile svoj vlastný príbeh lásky z času, keď študoval v Paríži. Prútené kreslá - v prútených kreslách sedí Bartolomej a Jarmila, keď jej rozpráva svoj príbeh; v prútených kreslách sedávali aj s Danielou, keď chodili do istej parížskej kaviarne; predstavujú pre neho pohodlie a spomienky na kaviareň. Láska nemohla byť naplnená pre spoločenské pomery. Dej doplnený úvahami o priateľstve, láske a pocitoch človeka v cudzej krajine .

Miroslav Válek – Dotyky 
Časté motívy v dielach M. Válka:
•	človeka prirovnáva k stromu – ľudstvo = les
•	kontrast: život – smrť, (večnosť = pominuteľnosť)
•	bezcitnosť človeka – veľká túžba po láske
Časté používanie symboliky, netradičných metafor a hra so slovami.  V básni Jablko je použitá symbolika jablko ako vzťahu dvoch ľudí, príbehu ich rozchodu. 
Ján Kostra – Ave Eva
Lyrická poéma, ľúbostné vyznanie básnika žene. Je to chválospev na ženu, jej krásu a oporu (pilier katedrál). Eva – symbolika prvej ženy, symbol života. No láska ženy je aj dvojsečná zbraň, dokáže zraniť. Spolu s dielom Básnik a žena je to to najlepšie zo slovenskej novodobej ľúbostnej lyriky.