16. LYRICKÁ POÉZIA

Lyrika 
-	je literárny druh, ktorý nemá dej, vyjadruje pocity autora, nálady, dojmy, myšlienky a úvahy autora, odzrkadľuje stav
-	lyrický text je vždy vyjadrovaný básnickými (poetickými) prostriedkami

ZNAKY LYRIKY:
•	subjektívnosť (subjektívny druh) – osobný názor, postoj, stanovisko (konkrétna jedna báseň vyjadruje základnú myšlienku, jeden silný zážitok z viacerých hľadísk)
•	lyrický subjekt – vypovedá za autora, často splýva s autorom
•	emocionálnosť – vyjadrovanie emócií, pocitov, nálad, citov
•	nesujetovosť – nedejovosť
•	metaforickosť – vyjadrovanie prostredníctvom básnických prostriedkov
•	gnómický čas – nevymedzený, neobmedzený čas
•	monologickosť – monológ lyrického hrdinu
•	statické motívy – základné motívy sú nemenné
•	viazaná forma reči (rytmizovaná) – verš
•	jej úlohou je vzbudzovať pocit krásna

TYPY LYRIKY:
- podľa prístupu autora k téme:
1.	Náladová lyrika (impresívna) – vyjadruje citové rozpoloženie lyrického hrdinu
2.	Opisná lyrika (deskriptívna) – opisuje javy, udalosti očami lyrického hrdinu
3.	Úvahová lyrika (reflexívna) – vyjadruje úvahu lyrického hrdinu nad istým problémom, javom

- podľa tematiky:
1.	Intímna lyrika(osobná)
-	vyjadruje pocity, city lyrického hrdinu, jeho vnútorný svet
-	najčastejšou témou intímnej lyriky je radosť, láska, smútok,..
2.	Prírodná lyrika
-	 vyjadruje pocity, city lyrického hrdinu, ktoré vznikli pod silným vplyvom prírody
3.	Spoločenská lyrika (občianska, politická)
-	vyjadruje pocity, city lyrického hrdinu vo vzťahu k celej spoločnosti, pocity, city vyvolané spoločenskými príčinami (sociálny útlak, ekonomické problémy, vojnové udalosti, mierové udalosti,...)

SLOVENSKÁ MEDZIVOJNOVÁ POÉZIA (1918-1945)

spoločensko – politická situácia:
- koniec 1. sv. vojny
- vznik 1. ČSR – tým sa vytvorili lepšie kultúrne podmienky pre umenie a jeho vývin
- „Otváranie okien do Európy“ – proces, kedy sa do našej kultúry dostávajú vplyvy a podnety z Európskeho umenia a kultúry + naša literatúra a kultúrne prostredie sa dostávajú do povedomia aj v Európe

- medzivojnová poézia sa vyznačovala tematickou rôznorodosťou a pestrosťou a je myšlienkovo bohatá
- básne začali byť viac originálne, využívala sa viac metafora, asociácie
popritom však existujú ešte tradičné postupy

Slovenská medzivojnová poézia sa rozvíjala v 2 prúdoch + jej smery
1. Pokračovanie v tradíciách slovenskej lyriky
a) prechodná generácia: M. Rázus, Š. Krčméry
b) neosymbolizmus: E. B. Lukáč
c) vitalizmus: J. Smrek

2. Inšpirácia v svetovej avantgardnej poézii
a) proletárska literatúra alebo ľavicová avantgarda: DAVisti, L. Novomeský, F. Kráľ 
b) nadrealizmus: Rudolf Fábry, Š. Žary
c) katolícka moderna: R. Dilong, J. Silan

NEOSYMBOLIZMUS
- nadväzuje na symbolizmus – používa symboly na vyjadrenie reality, motívy smútku, skepsa, tragika, pesimizmus, vážne nadčasové problémy 
- vystupuje tam lyrický subjekt, využívajú sa metafory, symboly

Emil Boleslav LUKÁČ
-	predstaviteľ neosymbolizmu 
-	prejavuje sa u neho dolorizmus – poézia bolesti, sebatrýznenia
-	pre jeho tvorbu je príznačné aj hĺbavé uvažovanie – meditatívnosť
-	jeho poézia je najpesimistickejšia z medzivojnovej básnickej tvorby

Zbierky: 
Spoveď 
- jeho prvá básnická zbierka
- pesimistická, plná bolesti, sebatrýznenia -> dolorizmus

Dunaj a Seina
- vzniká počas štúdia vo Francúzsku, pocit tragiky v cudzom meste porovnáva v nej cudzinu a domov
- Dunaj symbolizuje Bratislavu (domov), Seina Paríž (cudzinu) -> neosymbolizmus
- cudzina na neho pôsobí nepriateľský - báseň Taedium Urbis (Hnus mesta)

O láske neláskavej 
- ľúbostné motívy
- narába tu s kontrastom/protikladom - lásku chápe ako problematický cit, je plná rozporov, zábran, prekážok, uvažuje či je láska stály cit alebo nie, skeptický postoj k láske

- jeho tvorba je v mnohom protikladná k tvorbe Jána Smreka, používa náročný slovník, štýl, symboly, výrazy z Biblie, mytológie, dejín, prvky rétoriky, voľný verš

VITALIZMUS /vitea – život/
- literárny smer, ktorý vznikol ako bezprostredná reakcia na koniec 1.svetovej vojny, oslavuje mier, mladosť, krásu, priateľstvo, chuť žiť naplno, vnímať svet všetkými zmyslami (senzualizmus)
- presadzuje poéziou každého dňa, zachytáva moment, hlavne radostnú chvíľu v živote človeka, ktorú treba naplno vychutnať

Ján SMREK
-	hlavný predstaviteľ vitalizmu a senzualizmu 
Zbierky:
Cválajúce dni 
- vyjadruje životný pocit celej svojej generácie po vojne, nie len seba
- životný elán, túžba po dynamike života, aktivite
- spracované aj témy lásky, na ženu sa díva ako muž, nezaujíma ho či je dievča bohaté, chudobné, či je pekné alebo nie, alebo či je zo Slovenska

Božské uzly 
- vitalisticky zamerané básne ľúbostnej i prírodnej tematiky
- v tejto zbierke zaznieva erotický tón
- využíva bohatú imagináciu a improvizáciu 

Básnik a žena (časti zbierky: V zasneženom parku, Pokračovanie jarné, Letná noc na vode, Padajú listy, Po desiatich rokoch)
básnik vyjadruje dialóg muža so ženou, obdivný vzťah k žene, úvahy o živote a láske

ĽAVICOVÁ AVANTGARDA
- nazýva sa aj proletárska literatúra 
- členovia skupiny DAV (zakladatelia skupiny a časopisu: D – Daniel Okáli, A – Andrej Sirácky, 
V – Vladimír Clementis) 
- témy vzbury, nespokojnosti, proletárskej revolúcie, bojová nálada
- niektorí nepoužívajú metafory, symboly, epitetá, nepoužívajú interpunkciu, verše začínajú malým písmenom, voľný verš

Laco NOVOMESKÝ	
- DAVista a predstaviteľ ľavicovej avantgardy
- snažil sa o viac umeleckých prostriedkoch – umelecky najhodnotnejšia poézia z ľavicovej avantgardy

Zbierky:
Nedeľa 
- nedeľa = poézia ako sviatok, mala by byť sviatkom v živote človeka
- básne sú sociálne ladené, plné melanchólie, ale aj úžasu nad svetom
- voľný verš, voľné predstavy

Romboid 
- autor tu konfrontuje detské sny so svetom dospelých, v ktorom je všetko skrývané
- všíma si aj radostné stránky života, ale aj smutné a tragické
- využíva kalambúry, kladie dôraz na poetickosť a ľubozvučnosť

Otvorte okná – symbolický názov – heslo mladej generácie otvoriť okná do Európy
- konfrontácia domoviny a sveta

NADREALIZMUS
- slovenský nadrealizmus vychádzal z francúzskeho surrealizmu 
- básne sú polytematické - smrť, tma, zánik, pocity osamelosti, opustenosti,..
- využívali genitívnu metaforu, prúd asociácií, odmietanie interpunkcie a rýmov vo verši, voľný verš

Rudolf FABRY
-	predstaviteľ nadrealizmu

Zbierky:
Uťaté ruky 
- 1.nadrealistické dielo
- experimentálny charakter, odmietol v ňom klasickú poéziu, je provokačným dielom

Vodné hodiny, hodiny piesočné
- reaguje na udalosti vedúce k zániku ČSR
- striedanie prózy s veršami

Ja, je niekto iný (2 časti: Prvé stretnutie s Féneom, Druhé stretnutie s Féneom)
- vrchol nadrealizmu
- reakcie na vojnové hrôzy – koniec vojny, je proti vojne, nádej v ľudskú budúcnosť

KATOLÍCKA MODERNA
•	Katolícka - nábožensko - duchovná poézia, niečo tradičné
•	Moderna - autori nadväzovali na nové básnické smery, taktiež originalita, nezávislosť
- skupina vznikla z kruhu autorov okolo časopisu Vatra
- nadväzovala na avantgardné smery – symbolizmus, poetizmus a nadrealizmus
- zaoberá sa podstatou bytia, úvahami o zmysle života, láska k národu, motív lásky a ženy, smerovaním človeka k Bohu
- reflexívnosť a meditatívnosť	

Rudolf Dilong
-	predstaviteľ katolíckej moderny
-	motívy cesty, svetla a tmy, ženy, domova a raja

Zbierky:
Ja, svätý František – hlboká náboženská inšpirácia
Hanička – strieda sa tu baladická poetika, ľudové piesne so surrealistickou obrazotvornosťou, objavuje sa tu motív smrti, krvi, vojny
Otčina, nehnevaj ma – po emigrácii, o túžbe po domove

Janko SILÁN
-	predstaviteľ katolíckej moderny
-	panteistický básnik – Boha videl všade okolo
-	motívy prírody, hľadá ideál krásy a dobra

Zbierky:
Rebrík do neba - debut, o zmysle života
Piesne z Javoriny, Piesne zo Ždiaru – prírodne a sociálne motívy, univerzálnosť ľudského života