11. maturitná téma
Próza naturizmu
Naturizmus:
•	najvýraznejší reprezentant lyrizovanej tendencií v slovenskej literatúre, zobrazuje človeka spojeného s prírodou
•	dominuje v nej rozprávkovo-mýtický epický prncíp
•	objavuje sa v 30. rokoch minulého storočia
•	toto obdobie charakterizujú M. Figuli(Tri gaštanové kone), D. Chrobák (Drak sa vracia) a Ľudovít Ondrejov(trilógia Slnko vystúpilo nad hory)

Vznik naturizmu:
•	súvisi so spoločenskými pomermi ako bola hospodárska kríza a fašizmus, ukazuje tým celý čas na civilizáciu
•	záchranu pred odcudzeným svetom hľadali autori v dedinskom prostredí, v prírode a v duševnom svete
•	udomácnila sa vrchárska tematika

Znaky naturizmu:

•	orientácia autora bola na dedinskú temamtiku
•	dej je zredukovaný a dôraz je na vnútorny život postáv
•	rozprávač je z prvej osoby – často hlavný hrdina
•	postavy sú späté s prírodou kde sa dobre orientujú
•	príbeh je rozprávkový, tajuplný, mýtický, dobro vyhrá nad zlom
•	je tam motív symboliky číseľ, napríklad 3kone za 3 úlohy
•	rozdelenie sveta :
o	 Tam hore- príroda, neskazený ľudia, láska, pokoj
o	 Tam dole- dedina, závisť, mestá, neprajnosť
•	Čas sa meria len v biologickom čase čiže vekom postáv alebo ročne obdobia
•	Žánre- povietka, novela
•	Siná lyrizácia jazyku – používaju sa umelecké prostriedky (metafora, prirovnanie, pesonifikácia, epitetá)
•	Lyrizácia postáv – dôraz na ich psychiku (vnútorne monológy, delia sa na záporne a kladné, časté úvahy)
•	Lyrizácia textu – slabá dejová línia

Tri gaštanové kone

-autor je Márgita Figuli
- je venovaná matke a príbeh je zo skutočného života
-preložená do mnohých jazykov

-postavi: Peter(rozprávač), Magdaléna, Jano Zápotočný
-Žáner: novela, rozprávkový charakter (symbolika je číslo 3; 3 kone, 3 úlohy, milostny trojuholnik)
-Miesto: Orava, na dedine
-Téma: sociálny konflikt, boj dvoch mužov o ženu
-Hlavná myšlienka: zachovanie mravných hodnôt dobra, láska hory prenáša, znakom
 diela sú tri gaštanové kone ktoré predstavujú silu, vášeň a čistotu
-Zo štylistického hľadiska autorka zvolila formu priameho rozprávania – rozprávačom je Peter. Jazyk novely je neobyčajne pôvabný – netradičné prirovnania, metafory, personifikácia + ALÚZIE – odkazy na biblické motívy
-hlavné postavy delíme na dobré a zlé
•	Dobré:
o	 Peter – statočný, oddaný, nebojácny, pochádza z nižšej spoločenskej vrstvy
o	 Magdaléna – krásna, nežná, citlivá, oddaná, týraná
•	Zlé:
o	 Jano Zápotočný – tyran, bohatý, predstaviteľ zla, pomstichtivý
Obsah:
Peter a Magdaléna sa poznajú od malička a chcú sa zobrať, lebo Peter sa vrátil zo sveta. Jano Zápotočný si ju chcel zobrať tiež. Magdaléna chcela by byť s Petrom, ale mama ju sľúbila Janovi, lebo je bohatý. Chcela by, aby Peter dal jej prísľub, že postaví dom, nájde si prácu a príde ju požiadať o ruku na troch gaštanových koňoch. Ale počul ich Jano Zápotočný ktorý sa naštval. Keď Peter odišiel si hľadať prácu tak ju znásilniľ a ona si ho musela zobrať za muža. Život Jana a Magdalény bol zlý a celé 3 roky kým sa Peter vrátil. Keď sa Peter vrátil po troch rokoch na 3 gaštanových koňoch tak zistil, že sa vydala, myslel si, že z lásky, ale čoskoro sa dozvedel pravdu a začal o ňu opäť bojovať. Práve keď sa Peter vrátil, Jano chcel mu vypáliť meno Tulák (tak volali Petra) na koňa ktorý symbolizoval Petra a zohavený kôň kopol Jana a tým ho zabil (animizácia prírody – príroda sama potrestala Jana). Jano Zápotočný zomrel a Magdaléna odchádza s Petrom do Turca na troch gaštanových koňoch kde im postavil dom a potom žili šťastne až do smrti.

Drak sa vracia

-autor je Dobroslav Chrobák
-napísal Kamarát Jašek-zbierka 8 noviel, zobrazuje život na dedine i život v meste
-predstaviteľ slovenskej lyrizovanej prózy

-románova novela
-má všetky znaky naturizmu
-okrem jazyku je to rozprávkovy dej, odohráva sa v prírode
-hlavné postavi: 
•	Drak - vlastným menom Martin Lepiš Madlušovie, našiel ho hrnčiar, vychovali ho potajme, krivo obvinený, odstrčený a snaží sa získať dôveru. Meno Drak symbolizuje nieco zle coho sa boja dedincania.
•	Šimon Jariabek – miloval Evu aj keď mala dieťa s Drakom, zistil, že Drak nie je zlý
•	Eva Jariabeková
-rozprávač je vsevediaci a striedaju sa v 3. a 1. Osobe, v epilogu dozvieme, ze rozpravacom je Eva ktorá ako stará mama rozpráva príbeh svojim vnúčatam
-miesto: dedina bez názvu, je vykreslovaná v diele ako miesto zla (ohováraju Evu, dedinčania napadnú Draka)
-diel sa večšinu času odohráva na horách (príroda predstavuje voľnosť)
-hlavné motívi: 
•	láska – Evi k Drakovi (zamilovana aj keď odišiel), Šimona k Evi (staral sa o ňu keď bola tehotná)
•	nenávisť – dediny voči Drakovi (je neznámy), dedina voči Eve (porušila dedinskú morálku a vyspala sa s Drakom)
•	rozprávkovosť – Prezívka hlavnej postavy, ľudia veria na čarodejnice a drakov, rozprávanie starej mami, boj dobra so zlom
•	tajomstvo – príčina vštkých nedorozumení, Drak(nepoznajú ho), nevedia kde bol Drak celé roky keď opustil dedinu
•	podtitul – o hľadaní stratenej cti, lásky a dôvery ludí.

Obsah:
Bolo to pohodené dieťa, ktoré našiel Lepiš. Staral sa o neho. Bývali na samote, pretože tam bola dobrá hlina. Do dediny chodili iba občas,Drak bol nezhovorčivý, bál sa ľudí a dedinčania si mysleli, že je namyslený. Zvaľovali naňho všetko zle, čo sa na dedina stalo. Keď zomiera starý Lepiš , tiež to zvaľujú na Draka. V období veľkého sucha ho vidia voziť vrecia s bielym práškom, myslia si, že je to múka, preto ho zbijú a roztrhajú vrecia, ale zistia, že je to iba zvláštna hlina. Drak sa definitívne rozhodne, že odíde z dediny, nechá tam svoje dievča Evu, ktorej ani neoznámi, že odchádza, tak sa ani nedozvie, že Eva s ním čaká dieťa. Po čase sa Drak vracia do dediny. Eva sa medzitým vydala za Šimona. Dedinčanom sa v lese stratí stádo, lebo tam vypukol požiar. Drak sa rozhodne, že im ho prinesie späť, lebo pozná priesmyk, kde sa stádo stratilo. Má však podmienku, že keď ho prinesie späť, musí ho dedina prijať medzi seba. Posielajú s ním Šimona, aby dával pozor. Šimon postupne zisťuje, že Drak nie je zlý ako si o ňom myslia. Po čase ho však uvidí ako sa priateľsky rozpráva s poliakom, preto si myslí, že im stádo predal. Hoci nemá dôkazy uteká do dediny a Drakovi podpáli chatu. O nejaký čas sa Drak vracia so stádom a so sebou si vedie aj svoje dievča Zošku. Eva sa zmieri so Šimonom a Drak môže pokojne ostať žiť v dedine. 

Zbojnícka mladosť

-autor je Ľudovít Ondrejov
-prvý diel z trilógie Slnko vstúpilo na hory
-do tejto trilógie patrí Zbojnícka mladosť, Jerguš Lapin, Na zemi sú tvoje hviezdy

-lyrizovaný román
-vrchárska tematika
- je opísany mozaikový, pritom ucelený obraz Jergušovho detstva
-téma: Spätosť mladého človeka s prírodou a šťastie Jerguša Lapina
-hlavná myšlienka: Zobraziť priaťelstvo, lásku, odvahu Jerguša Lapina v idealizovanom svete prírody
-Autor využíva množstvo nárečových slov a archaizmov, ktoré sú najčastejšie používané v priamej reči postáv
-rozprávač je v 3. Osobe, vševediace oko
-postavy:
•	Jerguš Lapin – čestný, prirodzený a odchovaný prírodou človek ktorý nie je pokazený vypočítavými zákonmi kapitalistickej civilizácie
•	Paľko Stieranka – najlepší priateľ Jerguša, dedinský pastier, má rád prírodu, ale nie je tak odvážny ako Jerguš
•	Jergušová matka 
•	Sestra Anna
•	Brat Rudko
-mladého hrdinu autor uvádza do styku so svetom dospelých, so svetom triednych protikladov a odcudzených ľudských vzťahov, ktoré Jerguša odpudzujú a poburujú
-Znaky naturizmu:
•	lyrické opisy prírody
•	prostredie, v ktorom sa nachádzajú postavy hrá dôležitú rolu
•	filozofia prírodného človeka, nezáujem o situáciu vo svete ani v spoločnosti
•	vplyv ľudovej slovesnosti a folklóru
•	útek hlavného hrdinu do prírody

Obsah:
Dej je rozčlenený na 3 časti : úvod (Narodenie zbojníka), ústredný dej, ktorý sa člení na 64 krátkych kapitol, a záverečnú časť Povesť.
Dej je spätý s malým hrdinom Jergušom Lapinom, ktorý sa narodil na samote pod horami. Mal krásne detstvo, ktoré prežil uprostred nádhernej prírody. Jeho šťastie nepochádzalo  bohatstva, ale z pocitu voľnosti, z vedomia, že je blízko prírody, ktorá mala preňho svoje čaro v každom ročnom období. Mal veľa priateľov, ktorí si ho vážili, lebo bol odvážny a silný. Už v detstve však spoznal i biedu života, musel pomáhať matke a jedného dňa odísť pracovať do továrne. To bolo stretnutie s novým svetom. Videl pánsku povýšenosť a krutosť zamestnávateľov voči robotníkom. Takéto postavenie nemohol zniesť, utiekol do hôr a stal sa zbojníkom. Je tu veľa spomienok na autorovo detstvo, živé a plastické opisy detských hier a zaujímavo vykreslená príroda a život na dedine.